Kan vi hjälpa dig?
Användbara guider
Kommande evenemang
Kan vi hjälpa dig?
Kommande evenemang
- 9 maj, 2024
Det är inte alltid lätt att hålla reda på allt man behöver kunna som egenföretagare och soloentreprenör. I den här artikeln går vi igenom och reder ut några lagar och juridiska termer som kan vara bra att känna till vad de betyder och hur de påverkar dig som egenföretagare.
Bolagsformer
Du kan bedriva näringsverksamhet i olika former och de tre vanligaste är:
1. Enskild firma, eller enskild näringsidkare (egenföretagare)
2. Handelsbolag
3. Aktiebolag
De tre formerna har olika regler, och vi ska gå igenom dessa lite översiktligt. Det finns även ideell förening, enkla bolag och registrerade trossamfund, men vi går inte igenom dem här.
Enskild firma
Enskild näringsverksamhet, eller enskild firma, är en företagsform där du som privatperson och ensam ägare driver och ansvarar för företaget (egenföretagare). Det finns inte någon tydlig gräns mellan dig som ägare och företaget.
Handelsbolag
Handelsbolag drivs av en eller flera delägare, så kallade bolagsmän. Bolagsmännen kan vara fysiska eller juridiska personer. De bestämmer vem eller vilka som skall ha rätt att företräda bolaget och kan ingå avtal i företagets namn. I ett handelsbolag är delägarna alltid personligt och solidariskt ansvariga. Det finns också Kommanditbolag som är liknande som handelsbolag men där någon delägare är begränsat ansvarig, så kallad kommanditdelägare.
Aktiebolag
Ett aktiebolag är en juridisk person registrerad hos Bolagsverket. Det innebär att bolaget kan teckna avtal, ha anställda och äga saker. I ett aktiebolag är ägarnas ansvar normalt sett är begränsat till deras insats i bolaget. Bolaget skall ha ett minsta aktiekapital om 25 000 kr. Bolaget måste ha en styrelse och om man uppfyller vissa kriterier behövs också en revisor.
Om minst två av kriterierna nedan uppfylls måste aktiebolaget ha en kvalificerad revisor:
1. Fler än tre anställda
2. Över en och en halv miljon kronor i balansomslutning
3. Över tre miljoner kronor i nettoomsättning.
God redovisningssed
Årsredovisningen ska vara överskådlig och upprättas i enlighet med god redovisningssed. Vad innebär det då?
Det handlar om att följa vad normgivande organ, Högsta domstolen och Högsta förvaltningsdomstolen bestämt är god redovisningssed. Blev vi klokare av det, nja, kanske inte så mycket. Men det innebär att du ska följa ett antal grundläggande redovisningsprinciper enligt andra kapitlet andra paragrafen i årsredovisningslagen som i första hand syftar på regler kring löpande redovisning och arkivering.
Redovisningsreglerna handlar bland annat om att principer för värderingar och indelning av poster ska vara samma år från år. De innebär också att endast intäkter från räkenskapsåret får tas med i resultaträkningen och att både intäkter och kostnader som kan hänföras till året ska tas med oavsett när den faktiska betalningen sker. Tillgångar och skulder samt intäkter och kostnader får inte heller kvittas mot varandra och den ingående balansen för räkenskapsåret måste stämma överens med den utgående balansen för föregående år.
Du hittar redovisningsreglerna i 2 kap. 2§ här på Skatteverkets hemsida.
Vi hjälper dig gärna med all redovisning.
Lagar
Det finns många lagar och regler som man måste känna till när man driver eget bolag. Bokföringslagen, inkomstskattelagen, mervärdesskattelagen och för att nämna några. Nedan har du de som gäller aktiebolag.
Aktiebolagslagen
Här regleras bland annat hur du startar och driver ett aktiebolag och vilket ansvar ägarna har. Lagen reglerar också hur bolaget får hantera tillgångar och aktier och bokföring och revision.
Årsredovisningslagen
Här regleras vad du behöver ha med i en årsredovisning och hur den ska vara utformad. En årsredovisning har i huvudsak fyra beståndsdelar:
Större företag ska även inkludera en kassaflödesanalys, men det gäller kanske inte förrän ett tag senare på din resa som entreprenör. Det är också väsentligt att balansräkningen, resultaträkningen och noterna ska ge en rättvisande bild av företaget och dess resultat. Det kan också innebära att du behöver lämna tilläggsupplysningar för att ge en fullständig beskrivning.
Räkenskapsår
Ett räkenskapsår som nämns i samband med redovisningsreglerna är ofta detsamma som ett kalenderår, men kan av olika anledningar löpa mellan två andra datum. Det är dock alltid 12 månader, förutom när ett bolag är nystartat eller har begärt att lägga om kalenderåret. Då kan räkenskapsåret vara förkortat eller förlängt, men det får max vara 18 månader.
Starta bolag eller sköta bokföringen
Vi kan hjälpa dig med alla delar, och vi finns alltid där om du har frågor. Vi underlättar gärna ditt företagande. Det är varken dyrt eller krångligt. Kolla in våra tjänster som är anpassade för just dig som är småföretagare eller kör ett enmansbolag.
Om du är intresserad av att starta företag, byta företagsform eller bara har fler frågor kan vi på Talenom hjälpa dig. Kontakta oss här!
![Victoria Hedberg](https://talenom.com/sv-se/wp-content/uploads/sites/6/2024/02/IMG_2234.jpg)
Programvara och bokföring för mindre verksamheter
Ekonomilösning med möjlighet till rådgivning från experter